![Mikortól érződik a nemek közötti különbség az informatikaoktatásban?](/userfiles/a/e/aeea3da3145b632e0daef39af8163927_thumb_980x490.jpg)
Mikortól érződik a nemek közötti különbség az informatikaoktatásban?
Szerző: Kömlődi Ferenc
Amerikai oktatási szakemberek megállapították: az általános iskola harmadik osztályától a lányok kevésbé érdeklődnek a kódolás iránt, mint a fiúk, és ezzel párhuzamosan az önbizalmuk is csökken.
Az amerikai iskolarendszerben a STEM mozaikszóval rövidített tudományos-technológiai területek, a természettudomány, a technológia, a mérnöki alapok és a matematika oktatása kitüntetett fontosságú. Az állandó infokommunikációs és más techalapú forradalmakkal a jövőben még komolyabb hangsúlyt kell helyezni arra, hogy a diákok kisgyerekkoruktól kezdve otthonosan mozogjanak bennük.
Nemcsak az Egyesült Államokban, hanem az egész világon komoly problémát jelent, hogy ezeken a területeken dolgozók számát illetően nagyok a nemi különbségek, azaz túlreprezentáltak a férfiak. Mivel az USA a földkerekség elsőszámú tudományos-technológiai nagyhatalma, magyar szempontból is tanulságos, hogy az amerikai oktatásban hány éves korban, az általános iskola melyik osztályától kezd kialakulni ez a jelenség. Több kutató szerint már az általános iskola harmadik osztályától érvényes, hogy az informatikussá válás nagymértékben a diákok nemétől függ.
A nyers számok: a számítástudományi szakemberek mindössze húsz százaléka nő.
Úttörő kutatás
A korai gyerekkorral foglalkozó, negyedévente megjelenő egyik oktatási szaklap (Early Childhood Research Quarterly) úttörő felmérést készített a jelenségről. A szerzők az általános iskola első éveiig visszavezetik az egyenlőtlenséget: a fiúk többségét érdekli a kódolás és más informatikai feladatok is lekötik őket, míg a lányokat kevésbé. Csakhogy a kutatók arra az általános nézettel nem egyező tényre is felhívják a figyelmet, hogy a sztereotípia nem a gyerekektől, hanem később, a körülöttük lévő felnőttektől és a körükben népszerű médiumoktól származik. Maguk a gyerekek nem feltételeznek semmi ilyet.
A kutatást vezető Allison Master, a Kansas Egyetem pszichológia, egészségügy és oktatástudományi adjunktusa elmondta, hogy munkájukig nagyon kevesen tanulmányozták a területet. Kollégáival korábban az óvodáktól a tizenkettedik osztályig tartó életkorig kapott STEM oktatást, a tanulók hozzáállását vizsgálták. Mostani anyagukban mélyebbre ástak, és az első, a második és a harmadik osztályosokat, motivációikat, a kódolás iránti vonzalom okait tanulmányozták.
Egymásnak ellentmondó két főtrendet figyeltek meg: egyrészt egyenlőséget, másrészt mélyülő különbségeket.
Harmadikos korban csökken az érdeklődés és az önbizalom
A legkisebb fiúk és lányok egyformán el akarják sajátítani a kódoláshoz szükséges képességeket. Az elsős, másodikos és harmadikos lányokat kifejezetten érdekli a kódolás: örülnek, hogy megismerhetnek belőle valamit, és biztosak is abban, hogy jól teljesítenek majd ezen a területen. Ezzel a tudattal kifejezetten élvezettel tanulják a számítógépek használatát.
Harmadik osztályban jön a változás. Az érdeklődés, és az önbizalom is csökken, miközben a fiúknál folyamatosan nő. Később, felsőbb osztályokban a lányoknál aztán el is terjednek a negatív sztereotípiák.
Mire aztán a gyerekek középiskolás korúakká válnak, addigra egyértelmű a fiúk informatikai túlsúlya. Nagyrészt ők vesznek részt a kódolásról szóló iskolai szakkörökön, és járnak ilyen témájú klubokba, vagy mennek speciális nyári táborokba. Az évek múlásával a felnőttek hozzáállása tovább növeli a szakadékot: informatikáról beszélve, akaratukon kívül is megerősítik a negatív sztereotípiákat. Családoknál ez abban is megnyilvánul, hogy a technológiával kapcsolatos ajándékokat zömmel a fiúk, és nem a lányok kapják, a szülők őket fizetik be készségeiket fejlesztő táborokra.
A sztereotípiák kialakulása
De miért a harmadik osztálytól változik meg a kódoláshoz való hozzáállás a lányok körében? A kutatók szerint az egyik ok, hogy a gyerekek általában ebben a korban fedezik fel a közösségi médiumokat, tévéprogramokat, könyveket. Mit látnak? Azt, hogy az informatikusok, matematikusok, mérnökök főként fehér vagy ázsiai férfiak. Ők a nagytudású szakemberek, a tudósok. Elvétve szembesülnek csupán nőkkel, és ez egy nagyon komoly jelzés.
Master és kollégái a sztereotípiák felszámolásáért küzdenek. Jelenleg középiskolás fiúkkal és lányokkal készítenek interjúkat. Meg akarják tudni, hogy mi inspirálná őket a kötelezőn túli informatikaórák önkéntes látogatására. Az interjúalanyok elmondják, mit szeretnek a kódolásban, a kutatók pedig a válaszokból kiindulva dolgoznak ki a számítástudományt minél több lány körében is népszerűsítő, a sztereotípiák kialakulása előtti, első és másodikas tanulók körében szerzett tapasztalatokat is feldolgozó anyagokat.
Az anyagok esetleges pozitív hatása túlmutathat az osztálytermeken. Mivel a technológia és a számítástudomány a társadalom minden szintjét, az emberi kommunikációt, egymás segítését befolyásolja, fontos, hogy minél többen értsenek valamennyire hozzá. Az ötletek, elképzelések változatosságára, a szélesebb közösség nézőpontjának teljes skálájára van szükségünk – összegez Master.
![Platónt és Szerb Antalt olvasták az ELTE diákjai](/userfiles/0/6/0676ed933a1d308d2a0b692c0382ad44_thumb_415x415.jpg)
![Hámori Máté: A zene ősibb, mint a beszéd](/userfiles/1/c/1cd97719c2b1f3fb4984ea2541b8f06a_thumb_415x415.jpg)
![Egyetemi dalköltő képzés indul](/userfiles/0/0/0017f61d682635310df544ea874bcf2d_thumb_415x415.jpg)